KURZUS: Gépelemek

MODUL: I. modul: A gépelemek méretezésének alapjai, statikus és időben változó igénybevételek. Az ismétlődő igénybevételek jellemzői. Méretezés kifáradásra

Modulzáró feladatok

| 1. A méretezésnél alkalmazott megengedett feszültséget meghatározott biztonsággal határozzuk meg. Mit vesz figyelembe a biztonsági tényező? Válasszon az alábbi meghatározások közül!
| A terhelés meghatározásának és az anyag szerkezetének bizonytalanságait veszi figyelembe.
| A tapasztalat alapján veszi figyelembe az anyagok eltérő tulajdonságait.
| A közelítő számítások miatti lehetséges eltéréseket veszi figyelembe.
4 pont
2. Egészítse ki az alábbi, bonyolultan változó terhelésekre igaz meghatározást a felsorolt kifejezésekkel! 1. szinuszos 2. lengő 3. nyugvó 4. lüktető A bonyolultan változó terhelésekkel anyagvizsgálati szempontból Wöhler foglalkozott először. Wöhler feszültségváltozást tételezve fel, a terhelés időbeli változása szerint a következő csoportokba sorolta az igénybevételeket: - terhelés: nem vagy ritkán és jelentéktelen mértékben változik - terhelés: azonos előjelű, de van maximuma és minimuma - terhelés: változik a terhelés (feszültség) előjele 4 pont
3. Tegye sorrendbe az alábbi tevékenységeket úgy, hogy azok a váltakozó terhelésű gépalkatrészek méretezését leíró folyamatot adják. Írja a mezőkbe sorszámokat (1-6)! ha a biztonság nem megfelelő, módosítjuk az alkatrészt megtervezzük az alkatrészt az alkatrész alakjának ismeretében figyelembe vesszük a feszültségtorlódásokat és kiszámítjuk a maximális feszültséget közelítő számítást végzünk meghatározzuk a biztonsági tényezőt megismételjük a számítást a módosított alkatrészre 4 pont
4. Egy téglalap keresztmetszetű (a×b) rudat F= 25 kN erővel húzásra terhelünk. A téglalap oldalainak a/b aránya 1,4. A rúd anyagának folyáshatára R eH= 250 N/mm2. Milyen nagyságúra kell készíteni a téglalap a és b méretét, ha a biztonsági tényezőt 2-nek vesszük fel? a = mm b = mm 6 pont
5. Egy fejes csapszegre időben változó lengő terhelés hat. A maximális feszültség értéke σ m a x = 100 N/mm2, a minimális feszültség értéke σ m i n = -40 N/mm2. A kifáradási határfeszültség amplitúdója σ D a = 252 N/mm2. A kifáradási határt befolyásoló tényezők:
A mérettényező: 0,9 Az alaktényező: 1,7 Az érzékenységi tényező: 0,7 A felületi érdességi tényező: 0,92
Határozza meg a kifáradási határt csökkentő tényezőt, az igénybevétel feszültség amplitúdóját és a biztonsági tényező értékét! K f σ = σ a = N/mm2 n = 6 pont
6. Válassza ki húzó-nyomó feszültség helyes számítási összefüggését!
| σ= F A
| σ= M h K
| σ= M h A
| σ= F⋅A K
| σ=F⋅A
3 pont
7. Válassza ki a kifáradási biztonsági tényező helyes számítási összefüggését (összefüggéseit)!
| n= K d ⋅ K R a ⋅ σ D a K f σ ⋅ σ a
| n= K d ⋅ K R a ⋅ σ D a K t σ ⋅ σ a
| n= K f τ ⋅ τ a K d ⋅ K R a ⋅ τ D a
| n= K d ⋅ σ D a K f σ ⋅ σ a
| n= K d ⋅ K R a ⋅ τ D a K f τ ⋅ τ a
3 pont
8. Az alábbi ábra a biztonsági tényező legkisebb értékeit mutatja a feszültségváltozás függvényében. A számszerű értékek figyelembevételével határozza meg a különböző terhelési csoportok helyét a diagramban! nyugvó - lengő - lüktető - 4 pont